Inaugurada l'exposició La Revolució neolítica. La Draga. El poblat dels prodigis
![ExpoJacimentDraga](/Imatge/996/731/ExpoJacimentDraga2019_Gran,0.jpg)
La mostra, que es pot visitar fins a al 7 de juny, forma part del cicle Primavera Arqueològica, que celebra els 50 anys dels estudis d'Arqueologia.
25/03/2019
La mostra permet copsar la importància de la Draga, l'únic jaciment lacustre de la península Ibèrica i un dels més antics i importants de la Mediterrània occidental. Duta a terme amb la col·laboració del Museu d’Arqueologia de Catalunya, empra recursos audiovisuals i recreacions virtuals per transportar els visitants al període neolític i mostrar-los els resultats de les diferents campanyes de recerca que s'hi han dut a la Draga (Banyoles, Girona), amb la participació d'un equip de recerca del Departament de Prehistòria de la Facultat de Filosofia i Lletres de la Universitat. Al llarg d'aquesta primavera es programaran visites comentades a l’exposició, així com una taula rodona sobre el Neolític que tindrà lloc el 13 de maig.
La inauguració va anar a càrrec del vicerector de Relacions Institucionals i de Cultura, Carlos Sánchez i va comptar amb l'assistència del director dels museus i coordinador de Patrimoni Cultural de Banyoles, Lluís Figueras; el director del MAC, Jusèp Boya; l'investigador del Consell Superior d'Investigacions Científiques, Institució Milà i Fontanals Xavier Terrades, i el degà de la Facultat de Filosofia i Lletres, Joan Carbonell. En acabar les intervencions hi va haver una visita guiada, realitzada per Antoni Palomo, conservador del Museu d’Arqueologia de Catalunya i comissari de l’exposició.
La Draga va ser un dels primers poblats del Nord-est del territori on es van establir les societats pageses neolítiques, fa uns 7300 anys, transformant l’espai que els envoltava per tal de desenvolupar les pràctiques agrícoles i ramaderes necessàries per a la seva subsistència. El tret més singular del jaciment és l’extraordinària conservació que presenten les restes orgàniques sobre materials vegetals recuperades, gràcies a la seva ubicació en una zona amb humitat permanent, actualment coberta de forma parcial per les aigües de l’estany: des de les restes de cabanes a estris realitzats en materials vegetals com arcs, falçs, mànecs d’aixes, cordes, recipients de fusta, pals cavadors, cullerots i cistells, entre altres.
Tant l'exposició com les activitats relacionades amb ella s’emmarquen dins la Primavera arqueològica de la UAB, que va començar el dia 20 de març amb la inauguració, a la Facultat de Lletres, l’exposició física i virtual 50 anys d’Arqueologia a la UAB i amb l’obertura del Cicle de Cinema Arqueològic FICAB-UAB, en el qual es van visionar les pel·lícules guanyadores i les finalistes del XVII Festival Internacional de Cinema Arqueològic Bidasoa (FICAB). Estan previstes encara dos sessions de cinema, a la Sala de Cinema de la UAB, els dies 10 d’abril i 8 de maig.
La Primavera Arqueològica ha estat organitzada per la CORE en Patrimoni Cultural, la Facultat de Filosofia i Lletres, Cultura en Viu i la Biblioteca d'Humanitats. També compta amb la col·laboració del Departament de Cultura, el Museu d’Arqueologia de Catalunya, l’Arqueoxarxa, l’Ajuntament de Banyoles, el Museu Arqueològic de Banyoles, el CSIC, RecerCaixa, l’Institut d’Investigació en Intel·ligència Artificial, el Ayuntamiento de Irun, Oiasso Museoa i el Festival Internacional de Cine Arqueológico del Bidasoa (FICAB).
Per a més informació: www.mac.cat